Zagađenje zemljišta mikroplastikom u području Zasavice
Authors
Mikavica, IvanaRanđelović, Dragana
![](/themes/Mirageritnms/images/orcid.png)
Stojanović, Jovica
![](/themes/Mirageritnms/images/orcid.png)
Mutić, Jelena
![](/themes/Mirageritnms/images/orcid.png)
Contributors
Ćirić, VladimirMačkić, Ksenija
Šeremešić, Srđan
Conference object (Published version)
![](/themes/Mirageritnms//images/creativecommons/arr.png)
Metadata
Show full item recordAbstract
УВОД и ЦИЉЕВИ: Услед високих нивоа производње и употребе пластике узрокованих
индустријским развојем, копнена околина садржи алармантне количине одбачених отпадних
пластичних материјала. Једном када доспеју у природу, они подлежу деградационим процесима,
разлажући се на микроскопске фрагменте, познатије као микропластике (МП). МП се дефинишу као
пластични остаци мале величине (< 5 mm) који потичу из различитих извора као што су производи
за личну негу, хабање гума, различите пољопривредне активности, таложење атмосферских
честица, клизишта итд. Земљишна станишта последично постају једно од доминантних басена за
депоновање МП. Токсични ефекти присуства МП у животној средини су бројни. Штавише,
захваљујући јаком капацитету адсорпције, МП би могле коегзистирати са другим загађивачима као
што су тешки метали и органске честице, што представља нови еколошки ризик. Присуство МП је
откривено у екосистемима у којима готово да нема људске активности - дивљим областима
Северне Америке..., планинским шумама Пиринеја, па чак и на врху Монт Евереста. Овај рад је имао
за циљ да истражи садржај микропластике у земљишту које окружује Специјални резерват природе
Засавица, указујући на значај овог свеприсутног загађивача који негативно утиче на квалитет
земљишта, живи свет и ланац исхране.
МАТЕРИЈАЛ и МЕТОД: Узорци земљишта су прикупљани помоћу лопате од нерђајућег челика и
текстилних врећа, на травнатој површини у близини Специјалног резервата природе Засавица, на
дубини од 0-20 cm. Узорци су сушени на ваздуху две недеље и просејани кроз сито од 2 mm. Након
просејавања, узорци су сушени на 60˚C у пећи до константне тежине, а затим су мерена три
репликата од укупно 15 g узорка за анализу. На почетку је земљиште третирано са 60 ml 30% H2O2
како би се разорила органска материја земљишта. Како би се постигла боља екстракција МП,
суспензија је подвргнута ултразвучном третману у трајању од 10 минута, имајући у виду да МП
имају тенденцију да буду инкорпориране у агрегате земљишта. Након тога, дигестија је настављена
на 60˚C током 24h. Изолација МП извршена је методом раздвајања по густини. Суви остатак
земљишта који је остао након дигестије прекривен је засићеним раствором NaCl. Густина раствора
NaCl била је 1,2 g cm-1. Суспензија је стављена у ултразвучно купатило на 15 минута и остављена
преко ноћи како би се честице могле редистрибуирати по густини. Горњи слој супернатанта је
филтриран кроз Whatman стаклени филтер (величина пора 1,6 µм, пречник 25 mm). МП су
посматране и пребројане помоћу поларизационог микроскопа (Carl Zeiss Jena Pol-U).
РЕЗУЛТАТИ и ЗАКЉУЧЦИ: У складу с резултатима, узорци земљишта су садржали 800 честица по
kg земљишта, односно у измерених 5 g земљишта у просеку смо нашли 4 честице. Преовлађујући
облици МП били су фрагменти, док је величина била у распону од 50-500 µм. Боја честица је била
бела/провидна. Претпостављени доминантни извори остатака МП на овом подручју, које се сматра
незагађеним, могли би бити производи за свакодневну употребу, као што су амбалажа за храну и
пиће, козметички производи, текстил, гуме итд. Претпоставља се да индустрија и пољопривреда не
доприносе у значајној мери доказаном присуству МП. Метода која користи засићени раствор NaCl
даје информације само о честицама полимера са густином мањом од 1,2 g cm-1. Стога се очекује
да ће екстраховане честице бити остаци полимера као што су LDPE и HDPE (полиетилен ниске и
високе густине), PP (полипропилен), ABS (акрилонитрил бутадиен стирен), PC (поликарбонат),
HIPS (полистирен високог утицаја), или PA (полиамид). Јасан увид у утицај МП на екосистем тек
треба да се испита. Будућа истраживања биће усмерена на утицај МП на важна физичко-хемијска
својства земљишта и живи свет, одређивање типа и карактеризација МП и њеног главног извора
порекла на проучаваном подручју, како би се у будућности примениле одговарајуће мере за
смањење загађења пластиком.
Keywords:
микропластика / честице / земљиште / дигестија / екстракцијаSource:
Simpozijum sa međunarodnim učešćem „Zemljište u doba precizne poljoprivrede i informacionih tehnologija”, SoilAgroIT 2022, 2022, 8-14Publisher:
- Novi Sad : Univerzitet u Novom Sadu, Poljoprivredni fakultet
Funding / projects:
- Ministry of Science, Technological Development and Innovation of the Republic of Serbia, institutional funding - 200023 (Institute of Technology of Nuclear and Other Mineral Row Materials - ITNMS, Belgrade) (RS-MESTD-inst-2020-200023)
- Ministry of Science, Technological Development and Innovation of the Republic of Serbia, institutional funding - 200168 (University of Belgrade, Faculty of Chemistry) (RS-MESTD-inst-2020-200168)
Collections
Institution/Community
Institut za tehnologiju nuklearnih i drugih mineralnih sirovinaTY - CONF AU - Mikavica, Ivana AU - Ranđelović, Dragana AU - Stojanović, Jovica AU - Mutić, Jelena PY - 2022 UR - https://ritnms.itnms.ac.rs/handle/123456789/920 AB - УВОД и ЦИЉЕВИ: Услед високих нивоа производње и употребе пластике узрокованих индустријским развојем, копнена околина садржи алармантне количине одбачених отпадних пластичних материјала. Једном када доспеју у природу, они подлежу деградационим процесима, разлажући се на микроскопске фрагменте, познатије као микропластике (МП). МП се дефинишу као пластични остаци мале величине (< 5 mm) који потичу из различитих извора као што су производи за личну негу, хабање гума, различите пољопривредне активности, таложење атмосферских честица, клизишта итд. Земљишна станишта последично постају једно од доминантних басена за депоновање МП. Токсични ефекти присуства МП у животној средини су бројни. Штавише, захваљујући јаком капацитету адсорпције, МП би могле коегзистирати са другим загађивачима као што су тешки метали и органске честице, што представља нови еколошки ризик. Присуство МП је откривено у екосистемима у којима готово да нема људске активности - дивљим областима Северне Америке, планинским шумама Пиринеја, па чак и на врху Монт Евереста. Овај рад је имао за циљ да истражи садржај микропластике у земљишту које окружује Специјални резерват природе Засавица, указујући на значај овог свеприсутног загађивача који негативно утиче на квалитет земљишта, живи свет и ланац исхране. МАТЕРИЈАЛ и МЕТОД: Узорци земљишта су прикупљани помоћу лопате од нерђајућег челика и текстилних врећа, на травнатој површини у близини Специјалног резервата природе Засавица, на дубини од 0-20 cm. Узорци су сушени на ваздуху две недеље и просејани кроз сито од 2 mm. Након просејавања, узорци су сушени на 60˚C у пећи до константне тежине, а затим су мерена три репликата од укупно 15 g узорка за анализу. На почетку је земљиште третирано са 60 ml 30% H2O2 како би се разорила органска материја земљишта. Како би се постигла боља екстракција МП, суспензија је подвргнута ултразвучном третману у трајању од 10 минута, имајући у виду да МП имају тенденцију да буду инкорпориране у агрегате земљишта. Након тога, дигестија је настављена на 60˚C током 24h. Изолација МП извршена је методом раздвајања по густини. Суви остатак земљишта који је остао након дигестије прекривен је засићеним раствором NaCl. Густина раствора NaCl била је 1,2 g cm-1. Суспензија је стављена у ултразвучно купатило на 15 минута и остављена преко ноћи како би се честице могле редистрибуирати по густини. Горњи слој супернатанта је филтриран кроз Whatman стаклени филтер (величина пора 1,6 µм, пречник 25 mm). МП су посматране и пребројане помоћу поларизационог микроскопа (Carl Zeiss Jena Pol-U). РЕЗУЛТАТИ и ЗАКЉУЧЦИ: У складу с резултатима, узорци земљишта су садржали 800 честица по kg земљишта, односно у измерених 5 g земљишта у просеку смо нашли 4 честице. Преовлађујући облици МП били су фрагменти, док је величина била у распону од 50-500 µм. Боја честица је била бела/провидна. Претпостављени доминантни извори остатака МП на овом подручју, које се сматра незагађеним, могли би бити производи за свакодневну употребу, као што су амбалажа за храну и пиће, козметички производи, текстил, гуме итд. Претпоставља се да индустрија и пољопривреда не доприносе у значајној мери доказаном присуству МП. Метода која користи засићени раствор NaCl даје информације само о честицама полимера са густином мањом од 1,2 g cm-1. Стога се очекује да ће екстраховане честице бити остаци полимера као што су LDPE и HDPE (полиетилен ниске и високе густине), PP (полипропилен), ABS (акрилонитрил бутадиен стирен), PC (поликарбонат), HIPS (полистирен високог утицаја), или PA (полиамид). Јасан увид у утицај МП на екосистем тек треба да се испита. Будућа истраживања биће усмерена на утицај МП на важна физичко-хемијска својства земљишта и живи свет, одређивање типа и карактеризација МП и њеног главног извора порекла на проучаваном подручју, како би се у будућности примениле одговарајуће мере за смањење загађења пластиком. PB - Novi Sad : Univerzitet u Novom Sadu, Poljoprivredni fakultet C3 - Simpozijum sa međunarodnim učešćem „Zemljište u doba precizne poljoprivrede i informacionih tehnologija”, SoilAgroIT 2022 T1 - Zagađenje zemljišta mikroplastikom u području Zasavice EP - 14 SP - 8 ER -
@conference{ author = "Mikavica, Ivana and Ranđelović, Dragana and Stojanović, Jovica and Mutić, Jelena", year = "2022", abstract = "УВОД и ЦИЉЕВИ: Услед високих нивоа производње и употребе пластике узрокованих индустријским развојем, копнена околина садржи алармантне количине одбачених отпадних пластичних материјала. Једном када доспеју у природу, они подлежу деградационим процесима, разлажући се на микроскопске фрагменте, познатије као микропластике (МП). МП се дефинишу као пластични остаци мале величине (< 5 mm) који потичу из различитих извора као што су производи за личну негу, хабање гума, различите пољопривредне активности, таложење атмосферских честица, клизишта итд. Земљишна станишта последично постају једно од доминантних басена за депоновање МП. Токсични ефекти присуства МП у животној средини су бројни. Штавише, захваљујући јаком капацитету адсорпције, МП би могле коегзистирати са другим загађивачима као што су тешки метали и органске честице, што представља нови еколошки ризик. Присуство МП је откривено у екосистемима у којима готово да нема људске активности - дивљим областима Северне Америке, планинским шумама Пиринеја, па чак и на врху Монт Евереста. Овај рад је имао за циљ да истражи садржај микропластике у земљишту које окружује Специјални резерват природе Засавица, указујући на значај овог свеприсутног загађивача који негативно утиче на квалитет земљишта, живи свет и ланац исхране. МАТЕРИЈАЛ и МЕТОД: Узорци земљишта су прикупљани помоћу лопате од нерђајућег челика и текстилних врећа, на травнатој површини у близини Специјалног резервата природе Засавица, на дубини од 0-20 cm. Узорци су сушени на ваздуху две недеље и просејани кроз сито од 2 mm. Након просејавања, узорци су сушени на 60˚C у пећи до константне тежине, а затим су мерена три репликата од укупно 15 g узорка за анализу. На почетку је земљиште третирано са 60 ml 30% H2O2 како би се разорила органска материја земљишта. Како би се постигла боља екстракција МП, суспензија је подвргнута ултразвучном третману у трајању од 10 минута, имајући у виду да МП имају тенденцију да буду инкорпориране у агрегате земљишта. Након тога, дигестија је настављена на 60˚C током 24h. Изолација МП извршена је методом раздвајања по густини. Суви остатак земљишта који је остао након дигестије прекривен је засићеним раствором NaCl. Густина раствора NaCl била је 1,2 g cm-1. Суспензија је стављена у ултразвучно купатило на 15 минута и остављена преко ноћи како би се честице могле редистрибуирати по густини. Горњи слој супернатанта је филтриран кроз Whatman стаклени филтер (величина пора 1,6 µм, пречник 25 mm). МП су посматране и пребројане помоћу поларизационог микроскопа (Carl Zeiss Jena Pol-U). РЕЗУЛТАТИ и ЗАКЉУЧЦИ: У складу с резултатима, узорци земљишта су садржали 800 честица по kg земљишта, односно у измерених 5 g земљишта у просеку смо нашли 4 честице. Преовлађујући облици МП били су фрагменти, док је величина била у распону од 50-500 µм. Боја честица је била бела/провидна. Претпостављени доминантни извори остатака МП на овом подручју, које се сматра незагађеним, могли би бити производи за свакодневну употребу, као што су амбалажа за храну и пиће, козметички производи, текстил, гуме итд. Претпоставља се да индустрија и пољопривреда не доприносе у значајној мери доказаном присуству МП. Метода која користи засићени раствор NaCl даје информације само о честицама полимера са густином мањом од 1,2 g cm-1. Стога се очекује да ће екстраховане честице бити остаци полимера као што су LDPE и HDPE (полиетилен ниске и високе густине), PP (полипропилен), ABS (акрилонитрил бутадиен стирен), PC (поликарбонат), HIPS (полистирен високог утицаја), или PA (полиамид). Јасан увид у утицај МП на екосистем тек треба да се испита. Будућа истраживања биће усмерена на утицај МП на важна физичко-хемијска својства земљишта и живи свет, одређивање типа и карактеризација МП и њеног главног извора порекла на проучаваном подручју, како би се у будућности примениле одговарајуће мере за смањење загађења пластиком.", publisher = "Novi Sad : Univerzitet u Novom Sadu, Poljoprivredni fakultet", journal = "Simpozijum sa međunarodnim učešćem „Zemljište u doba precizne poljoprivrede i informacionih tehnologija”, SoilAgroIT 2022", title = "Zagađenje zemljišta mikroplastikom u području Zasavice", pages = "14-8" }
Mikavica, I., Ranđelović, D., Stojanović, J.,& Mutić, J.. (2022). Zagađenje zemljišta mikroplastikom u području Zasavice. in Simpozijum sa međunarodnim učešćem „Zemljište u doba precizne poljoprivrede i informacionih tehnologija”, SoilAgroIT 2022 Novi Sad : Univerzitet u Novom Sadu, Poljoprivredni fakultet., 8-14.
Mikavica I, Ranđelović D, Stojanović J, Mutić J. Zagađenje zemljišta mikroplastikom u području Zasavice. in Simpozijum sa međunarodnim učešćem „Zemljište u doba precizne poljoprivrede i informacionih tehnologija”, SoilAgroIT 2022. 2022;:8-14..
Mikavica, Ivana, Ranđelović, Dragana, Stojanović, Jovica, Mutić, Jelena, "Zagađenje zemljišta mikroplastikom u području Zasavice" in Simpozijum sa međunarodnim učešćem „Zemljište u doba precizne poljoprivrede i informacionih tehnologija”, SoilAgroIT 2022 (2022):8-14.